# Zdrojový kód wiki 04 Lokalizace dalšího stoupáku

Naposledy upravil David Brazda 08.07.2021 17:48
Export
Office Formats
Export do PDF
Other Formats

Select the pages to export:

select all/ none

Legend:
  Created Page
  Modified Extension Page
  Clean Extension Page

Export do HTML

Show last authors

author | version | line-number | content
--- | --- | --- | ---
1 | {{toc/}}
2 |
3 | = Úvod =
4 |
5 | Sekce pokrývá [[lokalizaci>>WebHome||anchor="lokalizace"]] dalšího stoupáku (tzn. kde bude další stoupák nebo aktivní oblast a proč, jak poznat tyhle místa)
6 |
7 | V separátní stránce je pak popsáno jemné [[dohledávání stoupáku v aktivní oblasti>>doc:Tipy a triky.045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti.WebHome]].
8 |
9 | Informace o samotném vzniku stoupáku je v [[05 Teorie vzniku stoupaku>>Tipy a triky.30 Teorie.Teorie vzniku stoupaku.WebHome]]
10 |
11 | = {{id name="lokalizace"/}}Lokalizace stoupáků =
12 |
13 | * ve větru se stoupáky řadí do řad (ať už je oblačna - kumulostrády nebo bezoblačná). Dobrou volbou je pro další stoupák mířit po/proti větru. Případně pak kolmo na vítr pro napojení na další stoupavou řadu.
14 |
15 | (((
16 | * představit si je jako obrácenou **korunu stromů** nebo kořeny, níže jsou četnější a slabší, výše se spojují do silnějších větví až se nakonec spojí v silný kmen (např. pod mrakem)
17 | * struktura té koruny je daná [[charakterem dne>>doc:Tipy a triky.03 Zachycení a profil dne.WebHome||anchor="profildne"]], někdy jsou stoupáky tenké a úzké a četné a spojují se do silnějších větví až výše. Někdy jsou už odspoda. **Představ si vnitřním zrakem tvar té koruny** během letu podle indicií předchozích stoupáků a pracuj s ní.
18 | )))
19 |
20 | * (((
21 | nízko využívat jakékoliv slabé větvičky k udržení a k posunutí k silnější větvi
22 | )))
23 | * (((
24 | Podle profilu dne si určit hard-deck - výšku nad terénem(např. 700), od kdy brát všechno
25 | )))
26 |
27 | (((
28 | * pokud je oblačná, **všímat si životního cyklu kumulů** pro aktuální den, naladit se na jejich rytmus
29 | * všímat si délky termického cyklu (jak dlouho stoupák trvá, jak je dlouhá pauza). Velké mraky mohou indikovat delší cykly a větší pauzy. Menší chmurky indikují kratší cykly. Při kratších cyklech se vyplatí soustředit spíš na odtrhovky na zemi.
30 | )))
31 |
32 | * (((
33 | vnímat teplotu vzduchu
34 | )))
35 | * (((
36 | vizualizovat si stoupáky
37 | )))
38 | * (((
39 | vyhledávat vzorce dne, frekvence periody kumulů, jejich síla, inverze, střih větru atp.
40 | )))
41 | * (((
42 | řez stoupáku ve větru má tvar kapky s jádrem více upwind (po větru jsou více bubliny a turbulence)
43 | )))
44 | * (((
45 | silný střih větru ve výšce může stoupák zase rozbít na bubliny
46 | )))
47 | * (((
48 | při ztracení jádra při střihu větru hledat jádro **downwind**
49 | )))
50 | * (((
51 | snos stoupáku závisí na **změně** větru s výškou (vertikálním profilu větru) a odtrhovém profilu (odtrhové momentum). Pokud je např. určitou výšku konstantní síla větru, pak i skloněné stoupáky se rovnají, jak se momentum dočerpá.
52 | )))
53 | * Výška základny určuje jak budou stoupáky daleko od sebe. Při nižších dostupech jsou často blíže - díky tomu lze létat i v těchto podmínkách. A naopak vysoké dostupy = větší vzdálenost mezi stoupáky.
54 |
55 | == Typy stoupáků ==
56 |
57 | * (((
58 | vrchol kopce (triger je kopec)
59 | )))
60 | * (((
61 | polnohrankový (triger je hranka, rozrušený terén…)
62 | )))
63 | * (((
64 | konvergentní (zůžení terénu před odtrhovkou, trychtýře mezi kopce ve směru větru a malá hranka atp.)
65 | )))
66 | * (((
67 | závětrný
68 | )))
69 | * (((
70 | …
71 | )))
72 |
73 | (% class="wikigeneratedid" %)
74 | Pokud je vítr soustředit se na **odtrhovky po větru** zdroje. Při bezvětří se **soustředit spíš na zdroj**.
75 |
76 | == Odtrhovky ==
77 |
78 | Odtrhovky používat zejména když jsem nízko (polovina výšky cloudbase) nebo při bezoblačné. Jejich výběr se musí stát druhou přirozeností, aby fungovalo při stresovějších situacích (vyhnití nebo zachycení).
79 |
80 | * (((
81 | představit si stoupáky jako kapky vody (medu) stékající z nerovností stropu v páře (reliéf krajiny jako strop)
82 | )))
83 | * (((
84 | čím více se ten med nahřívá (např. závětrné plochy, více nasvícené plochy), tím má menší viskozitu, řídne - tzn. chce víc nahoru a nepotřebuje tak výrazné triggery - všímat si také sklonu vůči slunci a typu povrchu
85 | )))
86 | * (((
87 | I strom uprostřed pole jako rozrušení krajiny (cokoliv, co [[rozruší krajinu>>https://www.youtube.com/watch?v=nmrggFcxzuk&ab_channel=GonzaloPesquera]] v závislosti na okolním terénu - vždy přemýšlet relativně)
88 |
89 | (% style="text-align:center" %)
90 | [[[[image:1620051941162-562.png||queryString="width=612&height=341" alt="Rozrušení krajiny jako trigger stoupáku." height="341" width="612"]]>>attach:1620051941162-562.png]]
91 | )))
92 | * (((
93 | stín mraku jako odtrhová zóna (v řádu minut po zakrytí se trhá stoupák)
94 | )))
95 | * (((
96 | nahřátý vzduch chce nahoru, je vděčný za všechno, co mu tam pomůže (mrak, který nasává/odtrhuje bublinky v okolí)
97 | )))
98 | * (((
99 | představit si, že nahřátý vzduch chce nahoru je obklopený chladnejším, který chce dolu (když vznikne stín, studený se dostane dolů a trigeruje/vysune teplý nahoru)
100 | )))
101 | * (((
102 | představovat si tok větru jako kdyby v terénu tekla tím směrem voda. Kde budou peřeje? Kde bude zpětný proud? Kde bude klidná? Kde budou konvergence?
103 | )))
104 | * (((
105 | stoupák vzniká z plochy desítek fotbalových hřišť - přemýšlet ve větším měřítku a hledat synergická místa
106 | )))
107 | * (((
108 | pozdní odpoledne mohou nahřáté lesy pomoci i když termika končí nebo je lehce zacirováno
109 | )))
110 | * (((
111 | try to fly over as many potential collector/trigger combinations as possible. If you get even a consistent "zero" on my vario while low, stop and circle until a thermal "set" comes through (it s like set of waves - few small ones and then the big one is coming)
112 | )))
113 | * (((
114 | mokrá pole nebo jezera často deaktivují všechnu aktivitu ve svém okolí, obzvlášť ve směru po větru - stejné platí i pro zastíněná místa
115 | )))
116 | * (((
117 | triggers in flatlands can be quite small, just road on the downwind end of the field
118 | )))
119 | * (((
120 | trigger je i změna povrchu
121 | )))
122 | * (((
123 | čím větší vítr, tím víc promíchává vzduch, hledat kapsy (klidné vody)
124 | )))
125 | * (((
126 | stoupák** nemůže jít dolů -** pokud se plazí po povrchu, tak jakýkoliv svah dolů ho odtrhne. Dobrý trik pro roviny - např. nafoukávané město jako zdroj + po větru svah dolů.
127 | )))
128 | * (((
129 | pole s vyšší úrodou dokáže **aktivní stoupák pěkně kreslit **- z výšky lze vidět místa, kde se právě aktivní stoupák nachází
130 | )))
131 | * (((
132 | stejně tak místa, kde je hodně **položené úrody** (kruhy a jiné obrazce v obilí) - indikuje potenciální aktivní místo
133 | )))
134 |
135 | == Kvalita vzduchu ==
136 |
137 | Při low pressure days je vzduch více bublavý, méně viskózní, potřebuje menší triggery, chce jít nahoru. Stoupáky více u sebe a pulzy jsou častější.
138 |
139 | Při high pressure days je vzduch viskóznější, courá se po zemi a trhá se u výrazných triggerů a vrcholku
140 |
141 | == Odsazení ==
142 |
143 | Všimni si snosu stoupáku v dané výšce a ten si pak projektuj na další odtrhovky v závislosti na tvojí výšce (vznikne ti "**denní offset**" od odtrhovky) - - tzn. když fouká sever, stoupák mě vynesl do 1 km a ufouknul o 800 m jižně, pak stoupáky nejspíš budou +- v podobném úhlu tzn. podle toho v jaké výšce chci míjet odtrhovku odsadím se jižně o daný úhel, tzn. mám 500 metrů (chci ji míjet v 500 metrech), pak offsetuju 400 m. Představit si to v 3D prostoru a vidět vnitřním zrakem. Výše tak mohu chytnout široké stoupáky ze vzdálenejších odtrhovek. (všímat si i střihů větru a vlastností vzduchu v různých hladinách).
144 |
145 | === **Jak na to v praxi?** ===
146 |
147 | Při točení stoupáku průběžně identifikovat odtrhovku (Pozn: I u kumulů je dobré cvičení odhadovat si oblast, která stoupák živí.)
148 |
149 | Při točení se "podívat" virtuálně vytočeným kabelem dolů.
150 |
151 | Pomůže i [[aplikace pro 3D zobrazení při letu>>doc:Software.3D vizualizace během letu.WebHome]]
152 |
153 | Využívat **metodu [[curtain>>doc:Tipy a triky.045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti.WebHome||anchor="curtain"]] - **nadletět si místo protnutí po větru a vracet se k němu proti větru.
154 |
155 | Tip: možná šlo by pomoct i softwarově - viz [["offset" widget>>doc:Software.Nápady.WebHome||anchor="offsetwidget"]] pro xctrack.
156 |
157 | == Závětrná termika ==
158 |
159 | * platí pro dny s větrem
160 | * místa chráněná před větrem jako dobrý zdroj, např. toto místo při severni situaci v Annecy [[[[image:1609785750791-553.png||queryString="width=255&height=344" height="344" width="255"]]>>attach:1609785750791-553.png]]
161 | * před letem v takové oblasti se** zorientovat v prostoru** a v **toku vzduchové masy **v daném místě a mít ji potvrzenou indiciemi - např. když tě to tlačí na jednu stranu, je to dobrý indikátor a víš, jestli to odpovídá tvé představě o pohybu masy. Ověřovat si takto realitu. Při závětrné termice je zásadně důležité, aby odhad byl co nejvíce odpovídající skutečnosti.
162 |
163 | == Výběr linky ==
164 |
165 | * (((
166 | zvyšovat si linkou šanci na stoupání - ideálně aby protínala více odtrhovek (přes vesnici k lomu, ke kopci letím přes druhý menší kopec atp.
167 | )))
168 | * (((
169 | **frekventované** **silnice** jako odtrhovka - vzít to nad ní pokud ji mám po cestě a je nafukovanou ze strany (jezdící auta rozruší nafukovany vzduch a ten začne stoupat)
170 | )))
171 | * (((
172 | namísto po větru namířit to [[lehce crosswind>>https://youtu.be/-kw9IE64Krk?t=325]] = prozkoumání více aktivních oblastí = šance na potkání více stoupáků
173 | )))
174 | * (((
175 | představit si **odsazení** - u oblačné přímku od odtrhovku ke kumulu - pomůže vizualizovat stoupák
176 | )))
177 | * (((
178 | využívat **metodu curtain **(silnější jádra mají menší snos) = přiletět k místu předpokládaného stoupáku více downwind a pak otočit upwind a prozkoumat více jader až vybrat to nejsilnější
179 | )))
180 | * (((
181 | pokud je někde hřeben nebo podélná odtrhová hranka - vzít to podél ní
182 | )))
183 | * (((
184 | pokud mířím na kopec, vzít to tak abych projel kopec jako odtrhovou hranu, ale zároveň měl backup jeho leeside stoupák
185 | )))
186 | * (((
187 | linku vymýšlet nejpozději během stoupání
188 | )))
189 | * (((
190 | po výběru linky se k ní **commitovat** - věřit jí
191 | )))
192 | * (((
193 | výška jako nejcenější veličina
194 | )))
195 | * (((
196 | ve třetí třetině výšky země-cloudbase mužů být víc picky a zaměřit se na rychlost. Např. u kumulostrad delfínovat: zpomalit ve stoupání, zrychlit mezi nimi.
197 | )))
198 |
199 | * (((
200 | odtrhovky v rámci síly větru a rytmu dne (a dalsich atributů jako nadrženosti vzduchu po frontě, fáze dne atp.) si vnitřně oznámkovat podle **váhy. **Podle toho vybírát i linku, aby protla nejvíc odtrhovek s největší váhou. Případně, aby nějaká silná odtrhovka byla vždy v dosahu, kdyby náhodou aktuální mrak nefungoval - plán B .
201 | )))
202 |
203 | * (((
204 | Brát v potaz počasí v předchozích dnech - např. když dost pršelo, v počátku dne nebudou fungovat lesy, ale více sušší povrchy.
205 | )))
206 |
207 | * (((
208 | Lepší je být tam, kde bylo dlouho slunce a teď je stín, než tam, kde je teď chvíli slunce a byl dlouho stín.
209 | )))
210 |
211 | == Kumuly ==
212 |
213 | Stoupající vzduch při kondenzaci **dostane extra boost!** Při změně skupenství z plynného na kapalné vzniká teplo. Tato extra energie způsobuje mj. že kumul nasává okolní vzduch.
214 |
215 | Neustále monitorovat stav kumulů v okolí, kolem sebe a ve směru letu s předstihem někdy i desítek kilometrů a snažit si v hlavě utvářet obraz o aktuálním cyklu termického intervalu pro danou oblast.
216 |
217 | Tvary v závislosti na střihu větru.
218 |
219 | [[[[image:1611390921631-112.png||queryString="width=298&height=174" height="174" width="298"]]>>attach:1611390921631-112.png]]
220 |
221 | === Jak poznat aktivní mrak ===
222 |
223 | * pevně ohraničené hrany
224 | * tmavší vyklenutá základna
225 |
226 | [[Cvičení pro identifikaci mraků.>>doc:Tipy a triky.Ve stoupáku.WebHome||anchor="pojmenovavani"]]
227 |
228 | [[Timelapsy kumulů>>Meteo.Predpoveď-vs-Realita.Timelapsy kumulů.WebHome]]
229 |
230 | === Hříbek ===
231 |
232 | Na vrcholu stoupáku se často ze stoupavého proudu vytvoří "hříbek" či čepička. Často je to vidět u chmurek (ve tvaru kroužků) nebo vršku kumulu, který "bublá/vaří/květákovatí".
233 |
234 | (% style="text-align:center" %)
235 | [[[[image:1621617221358-373.png||queryString="width=370&height=426" height="426" width="370"]]>>attach:1621617221358-373.png]]
236 |
237 | == {{id name="kumulostrady"/}}Kumulostrády ==
238 |
239 | Vzdálenost mezi kumulostrádami je 2.5-3x výška KH, tzn. při 2km dostupech cca 6km. Na konci kumulostrády nejvíce nabrat a pak (pokud není zřejmá lepší varianta) otočit 90stupnu (=se snosem větru to bude cca 50-60stupnu).
240 |
241 | (% style="text-align:center" %)
242 | [[[[image:1622041153873-642.png||alt="Lokalizace stoupavých a klesavých proudů v kumulostrádách"]]>>attach:1622041153873-642.png]]
243 |
244 |
245 | (% style="text-align:center" %)
246 | [[[[image:1622041295220-867.png||queryString="width=556&height=344" alt="Subsidienční proudění v kumulostrádách" height="344" width="556"]]>>attach:1622041295220-867.png]]
247 |
248 | Pozn.: Díky silnějšímu větru budou stoupáky dole rozbité - tzn. zůstat co nejvíce nahoře.
249 |
250 | [[Jak poznat v předpovědi, že budou kumulostrády?>>doc:Meteo.WebHome||anchor="kumulostrady"]]
251 |
252 | === Hexagon theory ===
253 |
254 | Podle [[teorie>>https://xcmag.com/news/icaristics/]] se stoupavé proudy(potažmo kumuly) v bezvětší sdružují do hexagon vzorců o délce strany 6km. V těchto šestiúhelnících probíhá výměna vzduchu (jak při vaření hrnce s vodou jdou bubliny nahoru a nahrazuje je voda, která jde dolů). Cirkulující klesající vzduch je pak ve středu hexagonu. Při větru jsou downwind strany hexagonu prodlouženy.
255 |
256 | [[image:1609800032486-130.png||queryString="width=384&height=329" height="329" width="384"]]
257 |
258 | Praktické implikace:
259 |
260 | * Na konci kumulostrády 60stupňů do strany, do 6km bude začátek další
261 | * Blueholes(místa bez mraku) jsou středy hexagonu
262 |
263 | [[[[image:1609799592900-364.png||queryString="width=776&height=631" height="376" width="462"]]>>https://www.google.com/search?q=thermal%20hexagon%20theory&tbm=isch&safe=off&tbs=rimg:CUueXgx8fyHwYe7BwnBB4RPW&hl=cs&sa=X&ved=0CAIQrnZqFwoTCNinrM2qg-4CFQAAAAAdAAAAABAz&biw=1905&bih=969]]
264 |
265 | = Kam dál: =
266 |
267 | [[045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti>>Tipy a triky.045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti.WebHome]]

PG Denik
XWiki Debian 12.9